Nyhetsarkiv
Programväljarkollen – Kunskapsquiz inför gymnasievalet
Vi har startat det nya året med flera innovativa och inspirerande samtal om vad vi på Tremedia vill göra och vad vi kan göra. En av idéerna har vi valt ut och gjort verklighet av och vi kallar den för Programväljarkollen. Detta är en betaversion men den är fullt användbar och gratis – vi bjussar!
Bygger på Programväljarens Elevarbetsfolder
Programväljarkollen är ett quiz i digital form för elever som ska söka till gymnasiet. Vår tanke och ambition är att den ska användas av elever som vill förbereda sig och öka sina möjligheter att göra ett väl underbyggt gymnasieval. Frågorna i Programväljarkollen är hämtade från vår Elevarbetsfolder, som har funnits i många år för gratis nedladdning här på webbplatsen.
Programväljarkollen kan du öppna och besvara i din dator, mobil eller surfplatta. Frågorna är indelade i olika avsnitt som du enkelt kan förflytta dig emellan och avslutningsvis finns en funktion för att mejla ditt quizresultat och de rätta svaren till dig själv. Du kan även välja att bara visa resultaten utan att mejla dem till dig själv direkt i webbläsaren. Frågorna passar de som närmar sig gymnasievalet, dvs. alla elever på högstadiet och deras föräldrar.
Hjälp oss testa
Vi har testat och tycker att det funkar, men det viktigaste är att det funkar för dig och dina elever. Frågorna behöver vara relevanta och välformulerade, så vill vi gärna att ni testar och ger oss feedback. Med hjälp av dina expertkunskaper och elevernas insikter kan vi göra Programväljarkollen ännu bättre.
Mejla era synpunkter till lennart@tremedia.se.
Gå till Programväljarkollen och testa >>
Tack på förhand! 😉
Rapport: När föräldrarna själva får välja – Attityder och åsikter om barnens gymnasieval
Föräldrarna till nästan fyra av tio 14- och 15-åringar säger att gymnasievalet helt är barnets beslut. . Men i majoriteten av familjerna är det ett gemensamt beslut, även om barnets röst väger tyngst i de allra flesta fallen. Detta kan du läsa i en ny rapport från Svenskt Näringsliv, När föräldrarna själva får välja – Attityder och åsikter om barnens gymnasieval.
Så vill Skolverket förbättra kursplanerna
Ökad betoning på faktakunskaper, mindre detaljerade kunskapskrav och bättre anpassning till de olika stadierna. Det är några av de förbättringar av kurs- och ämnesplaner som Skolverket vill göra. Arbetet går nu in i en ny fas och den 8 janurai presenterade Skolverket konkreta exempel på hur förändringarna kan se ut. De bygger på förslag till riktlinjer som alla lärare erbjuds att lämna synpunkter på.
Från 8 januari till 27 januari ges lärare och andra möjlighet att ge synpunkter via en enkät på Skolverket.se.
Förslag till nya kurs- och ämnesplaner och kunskapskrav kommer att läggas fram under 2019. Förutsatt att regeringen fattar beslut kan de börja gälla från och med höstterminen 2020.
Läs pressmeddelandet på skolverket.se >>
Läs mer om förslag till riktlinjer och exempel på förändringar >>
Från UHR: Nya regler 2022 – Vad ska man tänka på?
UHR har vi satt ihop kort information om vad niondeklassare och deras föräldrar behöver veta inför eventuella högskolestudier med start hösten 2022.
Ladda ner pdf-filen Nya regler 2022: Vad ska man tänka på.pdf >>
Stora inkomstskillnader
SCBs statistik visar stora skillnader i inkomster beroende på vilket program man gått på gymnasieskolan. Statistisken utgår från elever som gick ut gymnasiskolan för 10 år sedan. Svenskt Näringsliv kommenterar på DN Dabatt.
Back in business
God fortsättning! ✨✨✨
Hoppas att ni haft en bra jullovsledighet och att ni laddat batterierna för en ny termin. På Tremedia är vi tillbaka på kontoret och det är redan full fart. Under jullovet har vi inte skickat ut några beställningar så om du har beställt så kommer dina varor att skickas inom kort.
Väl mött under 2019!
Arbetsförmedlingen stoppar nya extratjänster
Arbetsförmedlingen inför stopp på anvisningar till extratjänster och moderna beredskapsjobb från och med den 1 januari 2019. Förhandlingar med de fackliga organisationerna har också inletts om personalneddragningar. Det som en följd av den statsbudget som riksdagen beslutade om förra veckan.
ESF-podden – Är skolan rustad för att ta hand om barn med funktionsvariationer?
En ny undersökning visar att 50% av de barn som har en diagnos inom autismspektrat går ut 9:an med ofullständiga betyg. För många barn märks tecken på svårigheter i väldigt tidig ålder. Men många får inte det särskilda stöd de behöver.
Vilka orsaker det här har och framför allt hur vi kan agera kraftfullt för att stoppa utslagningen och ge varje barn förutsättningar att lyckas och trivas i skolan pratar vi om i dagens avsnitt.
Gäster är Åsa Fahlén, ordförande i Lärarnas Riksförbund och Åsa Karle Specialpedagogiska Skolmyndigheten.
Programledare: Anna Olin Kardell
Yrk In stärker kopplingen mellan introduktionsprogram, yrkesprogram och arbetsmarknad
Projektet Yrk In är en ESF-finansierad satsning som ska öka intresset för gymnasieskolans yrkesprogram. Syftet är också att underlätta ungas etablering i arbetslivet, genom förbättrad yrkesutbildning.
Projektets övergripande mål
Yrk In:s övergripande projektmål är att fler unga killar och tjejer
- ska få möjlighet att delta i aktiviteter eller kurser som ökar deras anställningsbarhet
- ska bli behöriga till, söka och påbörja en utbildning på gymnasieskolans yrkesprogram
- ska slutföra gymnasieskolans yrkesprogram med en examen eller en plan för yrkeslivet
Förändringar kring hur betygsmedelvärdet räknas ut för vissa utländska gymnasiebetyg
Under hösten 2018 har det skett förändringar i hur betygsmedelvärdet räknas ut för vissa utländska gymnasiebetyg.
För den som söker utbildning genomförs förändringarna i tre steg. Sökande med gymnasiebetyg från de första länderna som berörs får sina betygsmedelvärden beräknade enligt den nya metoden till antagningen inför vårterminen 2019. Ändringar införs sedan stegvis för övriga länder till och med antagningen inför vårterminen 2020.
Ändringarna berör 73 länder, en dryg tredjedel av världens länder. Många utbildningar har ett framräknat medelvärde på sina gymnasiebetyg som inte kommer att räknas om.
Ladda ner högskoleprovsaffischen
Den 15 januari öppnar anmälan till vårens högskoleprov. Nu finns det en högskoleprovsaffisch att ladda ner och skriva ut.
Anmälan till högskoleprovet >>
Lista över de universitet och högskolor som anordnar högskoleprovet >>
Studera högst ett år – få jobb direkt
Du måste inte läsa i fyra år vid högskola för att få ett jobb. Det finns kortare vägar till en mängd yrken – som dessutom kan ge dig en anställning direkt.
– Många yrken med kort utbildningsväg är bristyrken där det är lätt att få arbete just nu, säger Maria Lundquist, yrkesvägledare Arbetsförmedlingen.
Skolor med problem ska få bättre stöd
Vi har varit för osynliga, tycker Specialpedagogiska skolmyndighetens generaldirektör. Nu ska myndigheten söka upp skolor som behöver hjälp.
Kalla faktas uppmärksammade granskning som sändes i TV4 i förra veckan visade att 5 500 elever är frånvarande från skolan minst halva terminen. Många av dem har enligt reportaget en lättare form av autism eller adhd. När Fredrik Malmberg tillträdde som generaldirektör på Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) förra året sa han att myndigheten finns till för att alla barn ”ska nå sina utbildningsmål oavsett funktionsförmåga”.
Enligt Fredrik Malmberg arbetar SPSM hårt med problematisk skolfrånvaro. Samtidigt är han självkritisk när det gäller myndighetens förmåga att nå ut till de skolor som bäst behöver det.
ESF-podden: Klarar vi matchningen?
Det pratas mycket om det livslånga lärandet och förutsättningar för att ta sig in på en arbetsmarknad i förändring. Hur kommer samverkan mellan skola och arbetsliv se ut i framtiden? Kommer unga även i fortsättningen behöva att passera gymnasieribban? Och vad händer med yrkesutbildningarna? Dessa saker fokuserar vi på i veckans avsnitt av En Smart Framtid. Gästar gör Lil Ljunggren Lönnberg, ordförande i DUA, Delegationen för unga och nyanlända till arbete och Jonas Olofsson, ekonomisk-historiker och professor i hälsa och samhälle, institutionen för socialt arbete vid Malmö universitet. Programledare: Anna Olin Kardell
Färre studerar med studiemedel på komvux
Andelen som använder studiemedel på komvux gick ner från 44 procent till 36 procent mellan 2012 och 2016. Utvecklingen fortsatte ned även under 2017.
– En förklaring är att allt fler läser på distans och deltid på komvux. I de grupperna är det mindre vanligt att de studerande nyttjar studiestödet för sin försörjning, säger Andreas Dahlkvist, utredare på CSN.
Så lär du dig se varningstecknen
Sedan i somras är rektorn skyldig att snabbt utreda en elevs problematiska frånvaro – oavsett om den är giltig eller ogiltig. Nedan är en checklista över varningssignaler och i artikeln finns förslag på vad du kan göra åt dem.
Dessa faktorer kan hänga ihop med att elever utvecklar hög frånvaro:
- Ströfrånvaro och/eller frånvaro med ett tydligt mönster, till exempel på morgnar, eftermiddagar, måndagar, lektionen i idrott och hälsa.
- Sjukskrivningar, oftare och längre än vanligt och/eller om sjukdomsbilden är diffus.
- Huvudvärk, illamående eller magont före och under skoldagen.
- Eleven har vårt att komma i väg till skolan på morgonen, kommer för sent eller vill gå hem under dagen.
- Föräldrar som känner till frånvaron och som hjälper till att sjukanmäla.
- Sjukdom eller dödsfall i familjen.
- Omvälvande händelser i familjen, som skilsmässa eller ett nytt syskon.
- Missbruk eller mental ohälsa hos närstående.
- Inkonsekvens och otydliga regler hemma.
- En ovanligt nära relation till en eller båda föräldrarna.
- En bakgrund med många skolbyten.
- Ovilja till studiebesök och klassresor.
- Negativ självbild och/eller en negativ bild av andra.
- Dåliga relationer till en eller flera lärare men även brist på goda relationer till lärare eller annan personal.
- Svårt med kamratrelationer och/eller svårt att umgås i grupp.
- Stor upptagenhet med ett specifikt intresse, till exempel datorspel.
- Nedstämdhet och tystlåtenhet.
- Dålig hygien.
- Svårt med förändringar och övergångar.
- Svårt att hitta egna lösningar på problem.
- Fastnar vid vissa skoluppgifter, har svårt att ta sig vidare.
- Långsam läs- och skrivutveckling.
- Obalans mellan elevens förmåga och de krav som ställs.
Debatt: ”Borde det livslånga lärandet privatiseras?”
Högskolan har all den ämneskunskap som behövs men saknar finansieringen och incitamenten för att erbjuda den fortbildning som kommer att krävas, skriver forskarna Sverker Janson och Gunnar Karlsson.
111 000 nya jobb till 2020
Den svenska arbetsmarknaden utvecklas mycket starkt, så starkt att Arbetsförmedlingen skriver upp prognosen för tillväxten av nya jobb 2018. Under 2019 och 2020 fortsätter jobben att växa, men i långsammare takt, med sammanlagt 111 000 personer.
Fortsatt trend – fler elever tar gymnasieexamen
För femte året i rad ökar andelen elever som får gymnasieexamen inom tre år på nationella program. Störst är ökningen på de högskoleförberedande programmen. Skolverkets statistik över betygen inom gymnasieskolan finns även på läns-, kommun- och skolnivå.
– Vi ser en stadigt uppåtgående trend när det gäller elever som tar gymnasieexamen vilket självklart är positivt. Med en examen öppnar sig utbildningsvägar och det ökar också chanserna att få jobb, säger Anna Westerholm, avdelningschef på Skolverket.’
SYV-utredningen
– Samhället förändras allt snabbare. Arbetslivet förändras allt snabbare. Det är det perspektivet man måste se, var och en måste rustas med en förmåga att hantera återkommande val, säger Mikaela Zelmerlööw, huvudsekreterare i utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning (U2017:10).
De flesta är överens om att SYV behöver stärkas, samtidigt som man inte kan lägga på skolan en massa ytterligare uppgifter att lösa. En av svårigheterna i utredningen har varit att lägga förslag som är kraftfulla utan att kosta mycket pengar, som inte tränger undan något annat. Åtgärderna måste få ta tid och arbetet måste få stöd för att det ska få genomslag. Det är sedan tidigare en väl känd problembild att det i hög grad är en styrnings- och ledningsfråga menar Mikaela Zelmerlööw.
– Det går inte att föreslå en sak som skulle hjälpa jättemycket för allt. Vi kommer att föreslå ett antal åtgärder, som ska ses sammantaget. Man kan inte lyfta ut ett av dem och tro att det kommer att hända särskilt mycket, säger hon.
Skolkamrater kan avskräcka vid gymnasieval
– Kompisarnas inflytande är relativt stort. Om många på skolan väljer ett högskoleförberedande program ökar benägenheten att göra detsamma. Motsvarande effekt blir det om många väljer ett yrkesförberedande program, säger forskaren Erik Rosenqvist vid sociologiska institutionen vid Stockholms universitet.
Läs artikeln på lararnastidning.se >>
Ladda ner avhandlingen Social Influence and Educational Decisions >>
Inspireras av Plugga Klart-projekten i Region Dalarna
I slutet av november förra året blev vi på Tremedia inbjudna till en mycket intressant spridningskonferens för projektet ”Plugga klart” i Region Dalarna. Konferensen hölls i Tällberg under två dagar och hade 150 deltagare. Förutom oss på Tremedia deltog representanter från Europeiska socialfonden, Skolverket, Sveriges Kommuner och Landsting, AcadeMedia, skolpolitiker, regionala aktörer, skolledare och alla delprojektledare.
Plugga klart är två länsövergripande projekt i Region Dalarna – Plugga klart 1 och Plugga klart 2. De har som syfte att stödja utvecklingsarbetet på en del av länets skolor för att få fler elever att lyckas med sina studier och minska studieavbrotten.
Huvudaktiviteter inom de två projekten har varit:
- Utforma rutiner i skolan för att identifiera elever som riskerar att göra studieavbrott.
- Utveckla och införa tidiga insatser för att motverka studieavbrott.
- Utforma system för att registrera elever som gör studieavbrott och dess orsaker.
- Nätverksträffar för berörd personal.
- Utbilda berörda elever i horisontella principer: jämställdhet, tillgänglighet och icke-diskriminering.
- Workshop med berörd personal i horisontella principer: jämställdhet, tillgänglighet och icke-diskriminering
- Implementering av de rutiner som skolorna arbetat fram under projektåren.
Film och bok
De två Plugga klart-projekten har pågått i tre år och spridningskonferensen i Tällberg var en del av projektets avslut och anordnades för att sprida resultaten. I samband med detta visades en film som spelats in i samband med projektet och det är den du kan se i början av denna artikel.
I samband med konferensen var det även release av boken om Plugga klart-projektet – ”Om mina ord kan hjälpa någon annan, vill jag gärna få berätta”.
Boken är skriven av projektledaren Karin Funcke och den är en skildring av Plugga klart 2 och några av de skolor och elever som varit en del av satsningen. Boken låter oss ta del av resan som de deltagande skolorna har gjort. Boken finns som E-bok och du laddar ner den kostnadsfritt här.
På Tremedia är vi tacksamma över att få ta del arbetet som Plugga klart-projekten arbetat fram och resulterat i. Vi vill gärna uppmana alla att ta del av Region Dalarnas erfarenheter och inspireras i arbetet med dessa viktiga frågor även på er skola!
Se filmen om Plugga klart-projektet >>
Läs mer om projekten ”Plugga klart 1” och ”Plugga klart 2” >>
Läs boken ”Om mina ord kan hjälpa någon annan, vill jag gärna få berätta” >>
Kalla fakta: Om barnen som inte går till skolan
De är många fler än man hittills trott – barnen som inte går till skolan. TV 4s Kalla fakta kartlägger de så kallade hemmasittarna i unika siffror, pratar med barnen, och upptäcker hur skolorna brister i att ge dessa elever det rätta stödet.
Julpaket 1
JULPAKET NR 1 innehåller följande produkter:
- Jobbkortsaffisch
- Vägledarens val – Teori och metod i aktion
- Tolv teorier – Att gå från teori till praktik
För beställningar innan den 27 december 2018 garanteras skickad faktura 2018.
Så förhindrade de hundratals gymnasieavhopp
Satsningen ”Plugga klart” tog sikte på 800 elever i riskzonen för att hoppa av gymnasiet. Resultatet: 720 av dem är kvar i skolan. – Det handlar mycket om att skapa relationer och vara lyhörd, säger Sebastian Wass, en av lärarna som deltar i satsningen.
Karin Funcke är projektledare på Region Dalarna, och hon menar att det i botten ligger en grundläggande fråga: Tycker vi att det är viktigt att eleverna är på plats?
– Många skolor har fått erkänna att de tidigare inte har utforskat så mycket varför en elev är borta. Det hänger ofta ihop med ohälsa, men det kan vara en hel serie faktorer som har lagts på hög allt eftersom. All personal kan bidra till att minska studieavbrotten, genom att direkt agera när någon fattas, och inte låta det gå vecka efter vecka. Man måste fånga upp eleverna och vara uppmärksam, och alla behöver hjälpas åt i det arbetet. Genom ett gemensamt förhållningssätt och agerande, riskerar vi inte att någon elev faller mellan stolarna, säger hon.
ESF-podden om särvux, gymnasiesärskolan och vägar till arbete
År 2008 ratificerade Sverige FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionen erkänner lika rätt för alla personer med funktionsnedsättning att leva i samhället med lika valmöjligheter och att samhället ska vidta effektiva och ändamålsenliga åtgärder för att underlätta deras fulla inkludering och deltagande. I korthet alltså rätten att leva ett liv på lika villkor som alla andra. Delaktighet är ett av de viktiga nyckelorden som ska genomsyra funktionshinderpolitiken – alla ska kunna vara delaktiga i alla delar i samhället. Men hur ser den där delaktigheten ut i skola och arbetsliv?
Det pratar vi om tillsammans med Gunnar Andersson, rektor i det ESF-stödda projektet Jobb i sikte, Sylvia Lindqvist, undervisningsråd på Skolverket. Arbetar med Lärlingscentrum och gymnasiesärskolan och Sara Dahl, undervisningsråd på Skolverket, och håller också i en insats som kallas etablering för elever med intellektuell funktionsnedsättning. Programledare är Anna Olin Kardell
Vad är gemensamt för Therese Lindgren och Elon Musk?
Svaret är att de utsetts till ungas största förebilder år 2018. Mer om dessa två personer och på vilket sätt de inspirerar finns att läsa i Ungdomsfokus 2018 som är en undersökning som varje år kartlägger 15-29-åringars liv, framtidsdrömmar, drivkrafter, kommunikationsmönster och värderingar. Det handlar till största del om ungdomars syn på livet, hur de mår och hur samhället mår, och avslutningsvis om vad vuxenvärlden kan göra så unga kan må bra och bidra.
Ladda ner rapporten som pdf – Ungdomsfokus 2018 – Dagens unga, framtidens samhällsbyggare >>
Yrkeshögskolan behöver fördubbla antalet platser
Under en tioårsperiod behöver yrkeshögskolan öka antalet platser från 30 000 till 60 000 för att täcka behoven. Parallellt behöver utbyggnadstakten av den akademiska högskolan minska, och istället fokusera på kvalitet, skriver Helen Rönnholm och Tobias Krantz i en ny rapport.
Högpresterande elever saknar utmaningar i gymnasiet
Vid en tredjedel av lektionerna i svenska gymnasieskolor måste undervisningen bli bättre anpassad för högpresterande elever, det framkommer av granskning från Skolinspektionen. Särskilt utbildningen i matematik borde utvecklas, där bedöms över 40 procent av lektionerna ge för låg stimulans.
Skolinspektionens rapport (pdf) – Utmanande undervisning för högpresterande elever >>
Tusentals barn går inte i skolan
Tusentals barn i Sverige går inte i skolan som de ska. Minst 5 500 barn var frånvarande mer än halva höstterminen förra året, visar en kartläggning som TV4:s Kalla fakta gjort.
Gemensamt för de hemmasittande barnen är att de behöver extra stöd i skolan, rapporterar Kalla fakta. Exempelvis handlar det om barn med lättare form av autism eller adhd, barn som har svårt för stökiga miljöer. Som åttaårige Harry i Göteborg. Han testade att gå i en vanlig klass, men det gick inte.
– Allteftersom tiden gick såg jag att han upplevde stora stressreaktioner och han blev utåtagerande, säger hans mamma Karin Kock till ”Kalla fakta”.
I väntan på en anpassad skolplats har han inte varit i skolan på sex månader.
Folkhögskoleprojekt får bidrag från ESF
Projektet FAMN får nästan 22 miljoner kronor i bidrag av svenska ESF-rådet för att utveckla metoder för att unga nyanlända ska fullfölja sina studier på folkhögskola. Det är Folkbildningsrådet som står bakom projektet tillsammans med sex folkhögskolor i Skånes, Västmanlands, Östergötlands, Stockholms, Västerbottens och Västra Götalands län.
Inspiration: Yrkespraktik – en vinst för både studenter och organisation
Spanien, Norge, Storbritannien, Italien och Malta. Det är exempel på länder som Frans Schartaus Handelsinstitut i Stockholm skickar sina studenter till för att göra yrkespraktik. Skolan har ett brett urval av yrkeshögskoleutbildningar inom turism- och besöksnäring, ekonomi, hälso- och sjukvård och detaljhandel.
”En yrkespraktik utomlands ger våra studerande bra meriter och i slutändan arbete, nio av tio har ett arbete ett halvår efter sin examen”. Det säger Christina Vallin, utbildningsledare på Frans Schartaus Handelsinstitut.
Kontoret stängt 26-28 november
Nästa vecka måndagen till onsdag, 26-28 november, har Tremedias kontor stängt. Vi befinner oss då på ”Plugga klart-konferens” i Dalarna och är tillbaka på kontoret torsdagen den 29 november. Har du frågor när vi har stängt så mejla oss så svarar vi så snart vi hinner.
Trevlig helg!
SYV på mellanstadiet = ökad valkompetens
På senare tid har det pratats mer och mer om vikten att börja med studie- och yrkesvägledning redan i yngre åldrar. Genom att göra detta kan man öka elevernas valkompetens och förbereda eleverna för stt gymnasieval och andra val de kommer att stå inför senare i livet.
”Tidigare insatser kan hjälpa eleverna att känna sig tryggare i sitt val till gymnasiet och mer förberedda för valsituationer längre fram”
Förhoppningen är också att öka och bredda elevernas perspektiv inför framtidsval och minska omval och avhopp på gymnasiet.
Det var just detta som var utgångspunkten när vi på Tremedia skapade konceptet Choice & Brainy tillsammans med Linn Andergren!
Vi tror på ett ”hands on-material” som eleverna få jobba aktivt med i fysisk bokform. En bok ger möjlighet att gå tillbaka fundera, reflektera, lägga till och ändra. Du kan läsa, skriva och rita på ett kreativt sätt samt titta på bilderna hur många gånger du vill. En helt egen bok att arbeta i kan man dessutom ta hem till föräldrarna och läsa tillsammans, vilket kan öppna upp till samtal även i hemmet och bredda förädrarnas förståelse.
”En väl utarbetad lärarhandledning gör att du kan tuta och köra!”
Eftersom vi vet att det inte finns nog med tid för studie- och yrkesvägledarna ute på högstadieskolorna att hålla i SYV-arbetet på mellanstadiet har vi tagit fram en noga och detaljerad lärarhandledning. Den går igenom lektion för lektion och du laddar ner den utan kostnad tremedia.se.
Läs mer om hela konceptet >>
Ladda ner lärarhandledningen >>
Ladda ner teorianknytning >>
Ladda ner förankring i läroplanen >>
Många yrkesprogram på gymnasieskolan leder till arbete direkt efter examen
Ungdomar som har tagit examen från fordon- och transportprogrammet, bygg- och anläggningsprogrammet och VVS- och fastighetsprogrammet har stora chanser att få ett arbete inom ett år efter att de slutfört gymnasieutbildningen. Det visar statistik över vad ungdomar, som slutförde gymnasieutbildning läsåret 2014/15, gjorde året efteråt. Statistiken går att bryta ner på län, kommun och skola.
Färre sökande utan tidigare högskolestudier höstterminen 2018
Inför hösten 2018 sökte 122 000 personer utan tidigare högskolestudier till högskolan. Det är en minskning med 2 procent jämfört med förra hösten då antalet var 125 000. Bland de sökande utan tidigare högskolestudier var 59 procent kvinnor och 41 procent män.
Föreskrifter om särskild behörighet och områdesbehörigheter på remiss
Utgångspunkten för UHR:s ändringsförslag i föreskrifterna har varit tidigare bestämmelser om områdesbehörigheter. Högskoleförordning har krav på att de särskilda behörighetskrav som ställs ska vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig en utbildning. UHR har även tagit hänsyn till hur lärosäten använder de områdesbehörigheter som finns nu.
– Vi ser gärna att även studie- och yrkesvägledare kommer med synpunkter på förslagen som skickats ut, säger Erica Finnerman, utredare på UHR.
Här har eleverna prao i fem årskurser
På Malmaskolan värdesätts praon högt. Redan från årskurs 5 får eleverna börja bekanta sig med arbetslivet.
– Jag tror att vi har mest prao i Sverige, säger Henrik Zarins, studie- och yrkesvägledare på skolan.
Fortbildning för SYV till våren
Skolverket erbjuder fortbildning för skolor om vill vässa sin studie- och yrkesvägledande verksamhet. Kurserna som erbjuds till våren är:
Interkulturellt perspektiv i studie- och yrkesvägledning >>
Hur kan vi bli bättre på att förstå varandra när vi har olika språkliga och kulturella bakgrunder? Kursen vänder sig till studie- och yrkesvägledare som vill utveckla metoder och verktyg för att reflektera, analysera och förstå studie- och yrkesvägledningssituationer utifrån ett normkritiskt och interkulturellt perspektiv.
Nyanländas övergångar och inkludering >>
En kurs för verksamheter som vill utveckla arbetet med att stödja nyanländas karriärprocesser.
Tvådagars kurs om att vägleda vuxna nyanlända >>
Lärare och studie- och yrkesvägledare får under två dagar utveckla kunskaperna i karriärplanering för nyanlända vuxna.
Utbildningspaketet skola-arbetsliv >>
Koppla ihop skola och arbetsliv i undervisningen och planera skolans arbete med studie- och yrkesvägledning, med hjälp av utbildningspaketet. Lärare, skolledare och studie- och yrkesvägledare deltar tillsammans för bästa resultat.
Läs mer om kursinnehåll och anmälan vid respektive kurslänk
Nu kan du beställa en Jobbkortsaffisch 70 x 100 cm
Vi har haft många kunder som uppskattat vår kortlek Jobbkort och några har kontaktat oss på Tremedia och undrat om vi kunde göra en affisch med dessa. Nu är Jobbkortsaffischen här!
Det är en stor affisch med måtten 70 x 100 cm som innehåller ungefär hälften av de kort som finns med i kortleken Jobbkort. Målet är att den ska inspirera och ge exempel på det stora utbudet som finns på arbetsmarknaden och den kan även användas för att väcka frågor om vad vissa yrken innebär samt skapa diskussion kring yrken och arbetsmarknad.
Du kan också mejla din order till order@tremedia.se. Leverans vecka 49
Fundera igenom gymnasievalet noga
Svenskt Näringsliv har anlitat Norstat att undersöka föräldrarnas syn på deras ungdomars gymnasieval.
Drygt hälften av föräldrarna ser helst att deras dotter eller son läser ett högskoleförberedande program. En tredjedel av föräldrarna har ingen speciell åsikt om vilken typ av program tonåringen bör läsa. Bara knappt en förälder av tio anser att det bör vara ett yrkesprogram.
Skolverket: Preliminär statistik om gymnasieskolans elever
Läsåret 2018/19 går det totalt går det 350 600 elever i gymnasieskolan. Sedan föregående läsår har antalet elever ökat med 2 800 elever, vilket motsvarar ungefär 1 procent. Språkintroduktion har minskat med ungefär 9 700 elever, ca 30 procent. Programmet är nu det femte största programmet i gymnasieskolan. Detta visar Skolverkets preliminära statistik om elever i gymnasieskolan läsåret 2018/19.
Se Preliminär statistik i tabell om gymnasieskolans elever, läsåret 2018/19 >>
Få elever tar gymnasieexamen i komvux
Endast var fjärde elev som missar examen i gymnasieskolan med ett fåtal kurser går över till komvux och enbart var tjugonde elev tar examen där. Det visar Skolverkets studie av elever som övergick till komvux 18 månader efter att de lämnat gymnasieskolan läsåret 2014/15 med studiebevis i stället för gymnasieexamen.
– Det är uppenbart att de flesta elever som missar gymnasieexamen med några få kurser inte går över till komvux inom en nära tid. Det är därför viktigt att gymnasieskolan ger eleverna stöd så att de får examen. De som ändå inte når ända fram måste få tydlig information om möjligheterna att studera klart på komvux, säger Marcello Marrone, chef för Skolverkets enhet för vuxenutbildning.
Läs registerstudien här – Elever nära examen som övergår till komvux >>
Fortsatt minskad arbetslöshet bland ungdomar
Ny statistik från Arbetsförmedlingen visar att allt färre ungdomar (18–24 år) är inskrivna som arbetslösa. I slutet på oktober var de knappt 48 000, jämfört med 55 000 samma månad i fjol. Även andelen unga arbetslösa har minskat till en nivå på 8,8 procent. Det kan jämföras med 10,3 procent för ett år sedan.
– Arbetsmarknaden är fortsatt stark och det är brist på arbetskraft. Det gynnar ungdomarna när arbetsgivare sänker kraven på erfarenhet. De flesta unga är arbetslösa i korta tider, de rör sig mellan arbetslöshet och anställning i mycket större utsträckning än andra åldersgrupper, säger Annika Sundén, analyschef på Arbetsförmedlingen.
Var fjärde i högre studier direkt efter gymnasiet
Mer än var fjärde gick direkt vidare till högskolestudier efter gymnasiet av de som slutade grundskolan 2006. En nästan lika stor grupp började jobba direkt och gjorde det fortfarande 2016. Resten gick krokigare vägar.
Krav: Inför legitimation för studie- och yrkesvägledare
Inför legitimation för studie- och yrkesvägledare och sätt ett maxtak för antal elever per vägledare.
Det föreslår Lärarnas Riksförbunds studerandeförening och Sveriges elevråd SVEA för att höja yrkets status.
– Man måste värdesätta kompetensen mer, säger LR Studs ordförande Mimmi Rönnqvist.
NPF-säkrad kommun
Norrtälje kommun har beslutat att NPF-säkra alla sina skolor, förskolor och gymnasium. Hur gör man det? Helena Walukiewicz är samordnare för projektet och Karin Avellan är lärare. I Didaktorn berättar de om den checklista skolorna ska förhålla sig till och varför kommunen tagit sitt radikala beslut. De säger själva att de inte har något val.
Områdesbehörigheter – vad gäller nu och framåt?
Vi frågade UHR som svarade att områdesbehörigheter kommer tas bort och ersättas av särskilda behörigheter från och med den 1 januari 2019. Men, de ändringar som görs i och med det kommer inte att användas i skarpt läge i antagning till högskolestudier förrän till utbildning som startar efter 1 juni 2022.
Övergångsbestämmelserna (SFS 2018:1503) möjliggör att områdesbehörigheter kommer finnas kvar för högskoleutbildning som startar innan den 1 juni 2022, men för utbildningar som startar därefter kommer de nya behörighetsreglerna att tillämpas.
Så för gymnasieelever som vill ansöka till högskoleutbildning som startar innan 1 juni 2022 gäller den information om områdesbehörigheter som finns i nuläget.
De nya särskilda behörigheterna kommer påverka främst grundskoleelever och andra sökande till utbildningar som startar efter den 1 juni 2022.
För den som vill fördjupa sig ytterligare finns högskoleförordningen att läsa här >>
Skolministeriet: Förstatliga skolan – varför då?
Att skolan bör förstaligas är ett krav som hörs från olika håll inom skolvärlden och politiken. I riksdagen finns tre partier som vill förstatliga skolan, och det ena av de två lärarfacken har förstatligande högst upp på agendan. Vi tittar närmare på det här återkommande kravet. Vad är det man vill att staten tar över? Vilka problem hoppas man kunna lösa? Och varför är frågan om ett återförstatligande – snart 30 år efter att skolan kommunaliserades – fortfarande så viktig för en stor del av lärarkåren?
Lagändring 2018-08-01: Individuell studieplan för nyanlända elever
Riksdagen har beslutat om ändringar i skollagen för att stärka nyanlända elevers möjligheter att uppnå behörighet till nationella program i gymnasieskolan. Bestämmelserna omfattar bland annat en individuell studieplan för nyanlända elever i högstadiet i grundskolan eller specialskolan. Studieplaner ska upprättas i ett samarbete mellan lärare, studie- och yrkesvägledare och vid behov även med elevhälsan. Det ska också finnas tid till löpande revidering av studieplanerna.
Vägledande filmer för nyanlända med kort utbildning inför komvux
Skolverket har tagit fram en samling filmer om kursplanerna i komvux på grundläggande nivå för nyanlända vuxna. Filmerna informerar på ett enkelt och kortfattat sätt om de olika kurserna på komvux grundläggande nivå.
Totalt finns sex stycken filmer som är tänkta att underlätta för dig som studie- och yrkesvägledare, handläggare på Arbetsförmedlingen och annan personal i samtal med exempelvis nyanlända vuxna. Filmerna tar upp följande kurser på komvux grundläggande nivå:
Övergripande information om komvux på grundläggande nivå >>
Svenska och svenska som andraspråk på komvux grundläggande nivå >>
Engelska på komvux grundläggande nivå >>
Matematik på komvux grundläggande nivå >>
Samhällsorienterade ämnen på komvux grundläggande nivå >>
Naturorienterade ämnen på komvux grundläggande nivå >>
Filmerna kommer snart att finnas på flera olika språk. Tanken är att eleven ska kunna titta på filmerna själv också och använda dem som stöd efter att ha blivit vägledd.
Allt fler nyanlända får jobb
Tre år efter den stora flyktingströmmen till Sverige är 60 000 inskrivna i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. Allt fler får jobb, både subventionerade och osubventionerade anställningar. 44 procent arbetar eller studerar efter etableringsuppdraget.
– Det går allt bättre. Resultaten inom etableringsuppdraget för nyanlända har förbättrats varje år sedan Arbetsförmedlingen fick uppdraget 2010. Fler än någonsin får nu jobb eller börjar studera, säger Malin Blomgren, chef för enheten integration och etablering på Arbetsförmedlingen.
Gymnasievalet gynnar lågutbildades barn
Möjligheten att välja gymnasieskola leder till att fler barn till lågutbildade föräldrar läser vidare på högskola, visar Riksrevisionens granskning. En förklaring kan vara bättre matchning mellan elever och gymnasielinjer.
Får du många frågor om riksrekryterande utbildningar och friskolor?
Då kan Riksväljaren vara det bästa verktyget för dig!
Riksväljaren är en katalog där du hittar komplett, aktuell och kontrollerad information om:
- Utbildningar med riksrekrytering
- Fristående gymnasieskolor
- Spetsutbildningar och Estetiska spetsutbildningar
- International Baccalaureate
- Idrottsgymnasier
På Tremedia går vi ut till alla utbildningsanordnare och samlar in uppgifter som vi även kontrollerar mot aktuell information hos Skolverket. Det är en katalog det ligger stort reseracharbete bakom och resultatet är en katalog med de mest uppdaterade och sammanställda uppgifterna om dessa utbildningar och skolor som finns idag.
Kunskap öppnar dörrar för personer med funktionsnedsättning
Okunskap och förutfattade meningar ligger bakom många arbetsgivares ointresse för att anställa personer med funktionsnedsättning. Det visar en undersökning som Arbetsförmedlingen har låtit göra bland 914 arbetsgivare. Sannolikheten att anställa någon med en funktionsnedsättning ökar flerfalt bland dem som haft en arbetsrelation med en person med en funktionsnedsättning, visar undersökningen. Egen erfarenhet har alltså stor påverkan. Undersökningen är en del av ett regeringsuppdrag som Arbetsförmedlingen fick 2017.
Gymnasielagen: Majoriteten av ansökningarna får avslag
Hittills har en femtedel av de över 11 000 ansökningarna om gymnasielagen avgjorts – och en majoritet har fått avslag.
Men det är för tidigt att dra några slutsatser av siffrorna, enligt Migrationsverket.
Totalt har Migrationsverket fått in 11 610 ansökningar. Fram till nu har nästan var femte, 2 301 ärenden, avgjorts. Av dessa har 1 406, eller 61 procent, fått avslag, medan 895, eller 39 procent, fått bifall.
Små positiva effekter av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan
De utökade möjligheterna att välja gymnasieskola har haft små men positiva effekter på elevernas framtida inkomster och utbildningsnivå, visar Riksrevisionens nya granskning. Störst betydelse har förändringarna haft för barn till föräldrar med låg utbildningsnivå.
Höstlovsläsning: Uppföljning av SYV i grund- och gymnasieskolan
Riksdagens utbildningsutskott har gjort en omfattande uppföljning av studie- och yrkesvägledningen i grund- och gymnasieskolan för att få kunskap om hur verksamheten fungerar. Utskottet har sökt svar på om huvudmän och skolor lever upp till kraven på den studie- och yrkesvägledning som ska finnas enligt gällande författningar och om den studie- och yrkesvägledning som elever får är tillräcklig vad gäller omfattning och kvalitet.
Läs rapporten här ”Studie- och yrkesvägledning i grundskolan och gymnasieskolan – en uppföljning” >>
Från nyanländ till nyanställd inom vård, skola och omsorg
SKL har tagit fram en webbplats kallad Vägen till jobben – från nyanländ till nyanställd inom vård, skola och omsorg.
UHR: Europeisk erkännandemanual på svenska
Nu lanseras en svensk översättning av EAR-HEI, European Area of Recognition Manual for Higher Education Institutions. Manualen handlar om bedömning av framför allt utländska högre utbildningar och andra kvalifikationer.
Filmer från UHR för den som är nyfiken på högskolestudier
UHR har tagit fram tre inspirationsfilmer där man får möta studenterna Christian, Mathilde och Torkel. De berättar om sina drömmar, intressen, funderingar och slutligen vad som fick dem att börja studera. Syftet med filmerna är att inspirera, väcka intresse och nyfikenhet att söka mer information om högre studier. Därefter vill vi att de ska våga ta steget och söka sig till högskolan.
Skolverket: Resultat från gymnasieskolans nationella prov våren 2018
Nu finns statistik över de obligatoriska nationella proven i svenska, engelska och matematik som elever genomförde i gymnasieskolan under vårterminen 2018. Statistiken kan brytas ned på skol-, kommun-, läns- samt huvudmannanivå.
Skolverket ser över yrkesutgångarna
Skolverket har påbörjat en översyn av yrkesutgångarna inom gymnasieskolans alla yrkesprogram. Yrkesutgångar avser de föreslagna programfördjupningspaket som Skolverket tog fram tillsammans med branschen 2011. Idag presenteras totalt 179 yrkesutgångar inom yrkesprogrammen och de riksrekryterande utbildningarna med eget examensmål. Skolverkets målsättning är att uppdatera yrkesutgångarna till namn och innehåll så att de dels motsvarar efterfrågan på dagens arbetsmarknad, dels speglar en kompetensnivå som leder till anställningsbarhet. Arbetet planeras vara klart till våren 2019.
Redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet
Rapporten lyfter fram några viktiga områden för yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft. Det handlar om lärarförsörjning, samverkan mellan skola och arbetsliv, utbildningens förmåga att möta behoven hos utrikesfödda elever, studie- och yrkesvägledning samt praktisk arbetslivsorientering.
Trendbrott: Högre andel gymnasiebehöriga
Eleverna som lämnade grundskolan i våras stod för ett trendbrott, särskilt pojkarna. Med dem ökade andelen behöriga till gymnasieskolan, efter tre års nedgång.
Det är flera års tålmodigt arbete som nu slår igenom, enligt Skolverkets generaldirektör.
UR: Lärlabbet om SYV
Allt svårare få jobb utan gymnasiet
Arbetsmarknaden krymper för personer som inte har gått klart gymnasiet. 288 000 personer med förgymnasial utbildning jobbar i yrken där det normalt krävs högre utbildningsnivå. När de slutar ersätts de ofta med personal som har minst gymnasieutbildning.
Läs mer på www.arbetsformedlingen.se >>
Ladda ner rapporten – ”Perspektiv på arbetsmarknadsläget för personer med kort utbildning” >>
Ingen juridisk instans kan nu stoppa gymnasielagen
EU-domstolen kommer inte att granska den omstridda gymnasielagen som rör ensamkommande, och därmed finns det ingen juridisk instans som kan stoppa den.
Vägledningens dag!
Grattis på din dag vägledare!
Idag, 8 oktober, firar vi alla Vägledningens dag, som är instiftad av Sveriges Vägledarförening.
Hur firar du? På Tremedia firar vi med slutspurt av arbetet med Riksväljaren 😉
30 oktober – Inspirationsdag skola-arbetsliv i undervisningen
Inspirationsdagens innehåll bygger på erfarenheter från utbildningspaketet skola – arbetsliv som Skolverket har erbjudit år 2014-2018. Paketet hjälper till att koppla ihop skola och arbetsliv i undervisningen och planera skolans arbete med studie- och yrkesvägledning. När lärare, skolledare och studie- och yrkesvägledare samarbetar blir vägledningen en naturlig del i undervisningen och ett stöd för eleverna i att göra väl underbyggda val för framtiden. Att satsa på bra studie- och yrkesvägledning är också en väg att minska kostsamma avhopp och felval som förstås påverkar både samhället och individen.
Skolinspektionens granskning av kommunernas aktivitetsansvar.
Ungdomar utan gymnasieutbildning löper större risk att hamna i utanförskap och arbetslöshet. Det är därför viktigt att kommunerna gör aktiva insatser för denna grupp, i första hand att motivera tillbaka dem till utbildning. Ändå visar Skolinspektionens granskning att många kommuner brister i det så kallade aktivitetsansvaret.
Film: Från UHRs informationsdag i Malmö
För dig som inte kunde vara på plats i Malmö under UHR:s informationsdag finns här de filmade passen. För tillträdespasset och det om utländsk utbildning har UHR lagt presentationerna som pdf:er.
Justerade föreskrifter för omräkning av utländska gymnasiebetyg
UHR:s styrelse beslutade den 31 maj om att revidera föreskrifterna för omräkning av utländska gymnasiebetyg. Föreskrifterna (UHRFS 2018:4) har nu kommit från tryck och ska tillämpas första gången till utbildningar som börjar efter den 31 maj 2019.
Hur informera om nya tillträdesregler?
Kort information från UHR om vad niondeklassare och deras föräldrar behöver veta inför eventuella högskolestudier med start hösten 2022:
Börjar man gymnasiet och får en examen gäller samma regler för grundläggande behörighet som förut. Den som har betyg från gymnasieskolan har med andra ord de nödvändiga kompetenser som krävs för grundläggande behörighet.
Meritpoängen kommer att vara kvar. Samma meritvärderingsregler kommer att gälla i antagningen till högskolestudier HT2022 och framåt.
För högskoleprovet blir det ingen begränsning i antalet prov. Provet kommer även i fortsättningen att vara giltigt i fem år. Våren 2022 införs en åldersgräns på provet: provtagaren ska ha fyllt eller fylla 18 år det kalenderår provet genomförs. ‘
När händer det?
Bestämmelserna tillämpas första gången:
- Till utbildning som påbörjas efter maj 2022 – gäller även UHR:s och lärosätets föreskrifter om särskild behörighet
- För högskoleprov som genomförs våren 2022
UHR: Informationsdag för vägledare
Årets sista informationsdag för vägledare håller UHR i Stockholm.
AI skapar fler jobb
Artificiell intelligens, AI tar jobben från människorna, heter det ofta. Men det finns hopp! En ny rapport visar att AI skapar fler jobb än de som försvinner.
– Den forskning som finns på området visar tydligt att nya tekniska framsteg, historiskt sett, alltid lett till att nya jobb skapas, konstaterar Johan Egebark på Arbetsförmedlingens enhet för forskning och utvärdering.
Läs mer på arbetsformedlingen.se
Lär rapporten som pdf här – The future of jobs report 2018 >>
Fler elever behöriga till gymnasiet
Andelen niondeklassare som är behöriga till gymnasieskolan har ökat med nästan två procentenheter sedan förra året. 84,4 procent av eleverna som gick ut grundskolan i våras blev behöriga jämfört med 82,5 procent 2017. Framför allt är det andelen behöriga pojkar som ökar. Det visar Skolverkets nya statistik som också finns uppdelad på skolor, kommuner och län.
– Det är en välkommen förbättring. Efter att behörigheten har sjunkit bland niondeklassarna i flera år så ser vi nu ett trendbrott, säger Skolverkets generaldirektör Peter Fredriksson.
Riksväljaren: Alla riksrekryterande utbildningar på ett ställe
Just nu arbetar vi för högtryck med att sammanställa årets Riksväljare. Vi är i full färd påminna och begärna in uppgifter från skolorna och vi väntar i dagarna även på Skolverkets slutliga lista med godkända riksrekryterande utbildningar för att kunna göra en sista avstämmning.
Tillförlitlig och utan ”reklamsnack”
Det kostar INGET att för skolorna att ha med sin information i Riksväljaren! Det betyder att skolorna INTE heller för utforma sin information i ”annonsformat” utan det är vi på Tremedia som bestämmer formuleringar och vad som ska vara med. Allt detta gör Riksväljaren gör informationen i katalogen både tillförlitlig och utan ”reklamsnack”. Riksväljaren är den säkraste källan för dig som studie- och yrkesvägledare där det gäller dessa utbildningar:
- Riksrekryterande utbildningar
- Fristående gymnasieskolor
- IB
- Spetsutbildningarna
- Estetiska spetsutbildningar
- Riksidrottsgymnasierna + en förteckning av de nationellt godkända idrottsutbildningarna
- Riksgymnasier med anpassad utbildning
Leverans och beställning
Vi beräknar leverera Riksväljaren under vecka 42 och 43.
Mejla din beställning till order@tremedia.se.
Tuffare krav på friskoleägare
Utdrag ur brottsregistret och koll hos Skatteverket och Kronofogden. De som vill äga och driva friskola kommer att bli granskade från och med nästa år. Skolinspektionen förbereder som bäst den nya lämplighetsprövningen.
Migrationsöverdomstolens besked: Gymnasielagen får tillämpas
Den så kallade gymnasielagen får tillämpas, enligt Migrationsöverdomstolen. Beslutet kan beröra
Rekrytering till högre utbildning: Stora regionala skillnader trots liten skillnad i grundläggande behörighet
Allt lägre andel unga påbörjar högskolestudier direkt efter gymnasieskolan. Av dem som föddes 1998 hade 13 procent påbörjat en högskoleutbildning senast vid 19 års ålder, vilket är den lägsta nivån hittills av dem som är födda på 1990-talet. De regionala skillnaderna är dock stora, trots att andelen med grundläggande behörighet är relativt jämnt fördelad över landet.
SCB: Arbetskraftsundersökningarna (AKU), augusti 2018
Antalet sysselsatta i åldern 15-74 år var 5 165 000 i augusti 2018, icke säsongrensat, vilket är en ökning med 56 000 jämfört med augusti 2017. Antalet anställda ökade med 73 000 till 4 693 000.
Obligatorisk SYV på schemat lyfter gymnasiet
Var tredje elev i Sverige tar inte examen från gymnasiet. I Finland har man inte alls samma problem. Där står eleverna väl rustade inför valet till gymnasiet och högskolan.
– Handledarna är en självklar del av skolan, precis som vilken lärare som helst, säger Tony Valtonen, studiehandledare på Mattlidens gymnasium i Esbo.
Svensk SYV måste kämpa för att få lektionstid
Många svenska elever får inte den studie- och yrkesvägledning som de har rätt till enligt skollagen. Det visar flera utvärderingar och granskningar som har gjorts de senaste åren.
– De som har tillgång till en god studie- och yrkesvägledning hamnar oftare rätt och behöver inte ta onödiga omvägar. Det får inte vara så att elever går miste om den vägledning de behöver därför att de som styr och leder verksamheten inte prioriterar området. Alla elever ska ha rätt till en studie- och yrkesvägledning efter behov, säger Mikaela Zelmerlööw.
Den 31 oktober ska utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning redovisa sitt förslag till regeringen.
Uppdrag att föreslå en försöksverksamhet med en inriktning mot handelsområdet på ekonomiprogrammet inom gymnasieskolan
Statens skolverk ska lämna förslag till utformning av en försöksverksamhet med en inriktning mot handelsområdet på ekonomiprogrammet inom gymnasieskolan. Inriktningen bör kunna påbörjas senast höstterminen 2021.
Antalet kvinnliga sökande till bygg ökar kraftigt
Årets preliminära statistik om sökande till gymnasieskolan 2018/19 visar att antalet kvinnliga sökande till Bygg- och anläggningsprogrammet har ökat med 13 procent jämfört med 2017/18. ”Denna ökning har vi längtat efter”, säger Elin Kebert, projektledare för branschrekrytering på Sveriges Byggindustrier.
Färre långtidsarbetslösa
Arbetslösheten fortsätter att gå ner. I slutet av augusti var 342 000 personer arbetslösa, det är 16 000 färre än för ett år sedan. Nu minskar även antalet långtidsarbetslösa.
Den senaste statistiken från Arbetsförmedlingen visar en fortsatt stark arbetsmarknad med en sjunkande arbetslöshet. För första gången sedan april 2015 minskar nu även antalet långtidsarbetslösa, som varit inskrivna på Arbetsförmedlingen i ett år eller mer. I slutet på augusti var de 147 000 personer, 2 000 färre än samma månad i fjol.
– Det är fortfarande betydligt svårare för den som saknar en gymnasieutbildning att få en stadig förankring på arbetsmarknaden. Därför är det viktigt att fortsätta motivera till studier som leder till arbete. Även subventionerade anställningar är fortsatt viktiga för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden, säger Annika Sundén.
Need for Change: Göteborg 2-4 oktober
Än finns tid att anmäla sig till Sveriges Vägledarförenings årliga konferens. I år hålls konferensen i samarbete med IAEVG/AIOSP och the Nordic Association for Educational and Vocational Guidance.
Konferensens tema och namn är Need for Change. Stora konflikter och naturkatastrofer runt om i världen de senaste åren har gjort att fler människor än någonsin i historien befunnit i på flykt. Barn, ungdomar och vuxna har blivit tvungna att skapa sig en ny framtid i ett nytt land med en ny kultur. Arbetskraften är idag mer rörlig över hela världen än någonsin. Teknologin går framåt i en så snabb takt som innebär att arbetsmarknaden förändras i ett tempo vi inte kan förutse. De yrken som finns idag finns kanske inte imorgon. Unga människor idag kan inte förvänta sig att jobba med ett visst yrke hela sitt liv och kanske är det heller inte något de siktar på. Äldre människor riskerar att halka efter när det gäller kraven på framtidens arbetsmarknad.
Hur ska framtidens vägledare förhålla sig till allt detta? Hur ska vi ta oss an dagens situation och hur ska vi tänka om framtiden? Hur ser utmaningarna ut? Vad kommer att krävas av oss?
Detta är avstampet i konferensen Need for Change. Detta är en internationell konferens som kommer att hållas på engelska.
VAR: Svenska Mässan i Göteborg
NÄR: 2-4 oktober 2018
ANMÄL SENAST: 15 September
Se kostnad för konferensen på www.iaevgconference2018.se >>
Inspirationsdag skola-arbetsliv i undervisningen
Skolverket inbjuder till inspriationsdag i Stockholm 30 oktober. Dagens innehåll bygger på erfarenheter från utbildningspaketet skola – arbetsliv som Skolverket har erbjudit år 2014-2018.
Student eller privatperson? Beställ direkt från Tremedia!
Du vet väl att du som student/privatperson kan beställa direkt från oss på förlaget Tremedia? Då bjuder vi på momskostnaden och du slipper bokhandelns påläggskostnader.
Observera när det gäller fraktkostnaden så tillkommer momsen (6% av fraktkostnaden) i efterhand då den läggs till automatiskt i vårt ordersystem.
I denna prislistan ser du de priser som gäller för dig som är student/privatperson:
Prislista böcker 2018: Student/privatperson.pdf
När du beställt får du en orderbekräftelse via mejl och leveransen inom en vecka.
Beställ här på vår webbplats!
OBS! Fakturan skickas separat och momsen på frakten (6% av fraktkostnaden) tillkommer.
Ny betygskala föreslås i utredning om Komvux
Antagningsreglerna för den kommunala vuxenutbildningen bör ändras, det anser regeringens utredare som sett över hur Komvux kan moderniseras, Arbetet har letts av Roger Mörtvik.
– Idag finns det en grundregel som säger att den som har minst utbildning, eller kort utbildning ska ha förtur, och det här har lett till att personer som till exempel är arbetslösa och har lite längre utbildning, eller personer som har jobb men behöver läsa en annan utbildning för att byta yrke, så kallad yrkesväxling i många kommuner har blivit undanträngda, de har inte behövt läsa i vuxenutbildningen.
Tutorial for ”Jobbkort” now in English
Jobbkort can be used by a councellour at individual sessions, groupsessions and bigger gatherings. The cards intentions are to be used in a councelling sessions to inspire and give examples of the big range of professions that exist today.
The cards can be used to raise questions about what certain professions there is. This can help to create discussion about different professions and labor markets. Mentors can use the cards in councilling sessions to inspire students about their future jobs. Jobbkort can also be used by other people in different contexts where the person may need tools to open up conversations and create discussion about the future and working life.
Att motivera ungdomar tillbaka till utbildning
Ungdomar utan gymnasieutbildning löper större risk att hamna i utanförskap och arbetslöshet. Det är därför viktigt att kommunerna gör aktiva insatser för denna grupp, i första hand att motivera tillbaka dem till utbildning. Ändå visar Skolinspektionens granskning att många kommuner brister i det så kallade aktivitetsansvaret.
Läs mer på skolinspektionen.se >>
Ladda ner rapporten som pdf – Att motivera ungdomar tillbaka till utbildning >>
Höstens distansutbildning i ivägledning
Med start den 15 oktober erbjuder Euroguidance distanskursen Ivägledning, för dig som är vägledare inom gymnasieskolan eller grundskolans högstadium. Kursen är kostnadsfri och anmälan är öppen till och med den 20 september.
Ladda ner Programväljarens elevarbetsfolder kostnadsfritt
Här kan du hämta den elevarbetsfolder som är utformad för att användas tillsammans med Programväljaren. Elevarbetsfoldern är ett arbetsmaterial som kan delas ut till elever för att hjälpa dem att orientera sig i Programväljarens och gymnasieskolans innehåll. Elevarbetsfoldern består av fyra sidor med uppgifter om gymnasieskolan och dess utbildningar.
Du får fritt ladda ner, skriva ut och kopiera den i det antal exemplar du önskar för ditt arbete med eleverna. Till foldern hör även ett dokument med vägledande svar.
Ladda ner Elevarbetsfoldern:
Elevarbetsfolder Programväljaren 2019/2020
Vägledande svar – Elevarbetsfoldern 2019/2020
UHR får flera uppdrag inför nya tillträdesregler
Regeringen har beslutat att ge UHR flera nya uppdrag och bland annat ska myndigheten precisera de kompetenser som krävs för grundläggande behörighet till högskolestudier, förbereda försök med ett nationellt behörighetsprov och ge förslag på hur antagningsprov till ämneslärarutbildningarna skulle kunna se ut.
UHR: Ny webbtjänst gör det lättare att jämföra utländsk utbildning med svensk
Nu kan alla som studerat i Syrien, Irak, Storbritannien, Tyskland eller Polen enkelt se vad utbildningen motsvarar i Sverige via Jämförelseguiden på UHR:s webbplats.
I Jämförelseguiden får man ett generellt svar på vad den utländska utbildningen motsvarar i det svenska utbildningssystemet. Hänsyn tas inte till personliga skillnader i utbildningar som till exempel variationer i kurser. Än så länge är det möjligt att söka på utbildningar från fem länder, i en senare version av tjänsten kommer fler länder att inkluderas.
Skolverket: Statistik antal sökande per gymnasieprogram
Nästan alla yrkesprogrammen hade fler sökande jämfört med förra läsåret. I våras sökte 38 procent av eleverna ett yrkesprogram i första hand, vilket är en ökning med 1,2 procentenheter jämfört med förra året. Mest ökade fordons- och transportprogrammet som hade 900 fler sökande, vilket motsvarar en ökning med 17 procent. Andra program som ökade mycket var el- och energiprogrammet, barn- och fritidsprogrammet samt vård- och omsorgsprogrammet. Restaurang- och livsmedelsprogrammet och VVS- och fastighetsprogrammet var de enda yrkesprogrammen som hade färre sökande jämfört med föregående läsår.
Antal sökande till Ekonomiprogrammet ökade med 1200 elever, vilket var mest av samtliga högskoleförberedande program och motsvarade sju procent. Även andelen sökande till samhällsvetenskapsprogrammet, teknikprogrammet och estetiska programmet ökade i jämförelse med föregående läsår. Övriga högskoleförberedande program minskade.
Statistiken är preliminär och ger endast en nationell bild av vilka nationella gymnasieprogram som eleverna i första hand vill läsa. I oktober publiceras den slutgiltiga statistiken som går att bryta ner på län och kommun. Elever som sökt till ett introduktionsprogram ingår ej.
Läs pressmedelandet på skolverket.se >>
Se den preliminära statistiken om sökande till gymnasieskolan 2018/19 >>
Se tabell över sökande till gymnasieskolan per program, preliminär statistik >>